reformáció

Előzmények: - A katolikus egyház elvilágiasodása – reneszánsz pápai udvarok, **búcsúcédulák** - Reneszánsz szellemiség – nyitottság az új eszmékre - Földrajzi felfedezések – keresztény világkép megkérdőjeleződése Ugyanakkor a kor bizonytalan viszonyai közt az embereknek szüksége volt a vallás nyújtotta biztonságra. → **1517. október 31**-én a németországi **Wittenberg**ben útjára indul a reformáció, amikor **Luther Márton** kifüggeszti 95 pontját az egyetem kapujára. Tételei:- **//Sola fide//** (csak a hit): csak a hit által lehet üdvözülni, bűnbocsánatot nyerni (↔búcsúcédulák) - A 7 katolikus //szentségből csak kettőt// tart meg (úrvacsora, keresztség) - Az //egyházi vagyon// és a **//pápai hatalom tagadása//** – német nemzeti egyház szükségessége. - //Kolostorok bezárása//. - Az egyház feladata nem Isten akaratának közvetítése, hanem a Biblia értelmezése→ szükséges a **//Biblia nemzeti nyelvekre fordítása//** (→nemzeti nyelvek fejlődése). Az új hittételek terjedésében nagy szerepe volt a //könyvnyomtatás//nak. Ezeknek a tanoknak a célja még nem egy új egyház létrehozása, hanem a katolicizmus megreformálása volt. Az egyház azonban nem fogadta el a tanokat – az 1521-es wormsi birodalmi gyűlésen kiátkozták Luthert. Így indult meg az új, **evangélikus**(/lutheránus/ágostai) felekezet kialakulása. Luther tanai nagyon gyorsan terjedtek, mivel minden társadalmi réteg megtalálta bennük a számára előnyös változások lehetőségét. A nemességnek az egyházi földbirtokok kisajátítása miatt (szekularizáció), a parasztságnak pedig az egyházi adók megszűnése és a tisztább hitélet miatt. Az új tanokat pártoló nemesek szembekerültek a katolikus V. Károly császárral. Luther melletti kiállásuk, tiltakozásuk után kapták a **protestáns** elnevezést. A császár és a protestáns fejedelmek közt 1531-ben kitört a vallásháború, amely az **1555**-ös **augsburgi vallásbékével** ért véget. A békében foglaltak szerint a fejedelmek szabadon választhattak vallást, alattvalóiknak pedig őket kellett követniük (**cuius regio, eius religio** – akié a föld, azé a vallás). A békét követően az evangélikus vallás Németország északi és keleti részén, később Skandinávia, Ausztria, Csehország és Magyarország területén terjedt el. A reformáció másik jelentős irányzata a **kálvinista**(/református/helvét) irányzat. Hittételeit és szerkezetét a **Genf**i prédikátor, **Kálvin János** alakította ki, Lutherhoz hasonlóan a Biblia tanításai alapján. Azonban a református hittételek jóval nagyobb mértékben szakítottak a katolikus hagyománnyal, mint Luther tanai. - Az üdvözülés nem a hit által érhető el, mert Isten már előre kiválasztotta, ki üdvözülhet és ki nem. Ez a **//predesztináció//** tana. - A predesztinációból eredően elfogadott a gazdagság és a királyi hatalom, mivel ezek Istentől származnak. Bűn marad azonban a zsarnoki uralom. Kálvin eszménye az //ellenőrzött hatalom volt//. - **//Puritanizmus//**: egyházi és mindenfajta fényűzés elvetése, egyszerűség az életmódban, öltözködésben, művészetben (templombelsőik is dísztelenek). - //Nincs egyházi hierarchia//, a vezetésbe választott világi elöljárók is beleszólhatnak (**//presbiterek//**). Ez a berendezkedés a köztársasági államforma jegyeit viseli. A kálvinizmus Svájcban, Németalföldön, Angliában, Skóciában, Magyarországon és Franciaországban terjedt el. A franciaországi reformátusokat //hugenották//nak hívjuk. **Angliában** **VIII. Henrik** király vezetett be vallási reformokat. Az **anglikán** vallás bevezetése (1534) hatalmi érdekeket szolgált: az abszolút királyi hatalom kiépítését segítette. Az új egyház feje a király maga volt, aki ezzel felszabadult az a pápai hatalom alól. //Anyanyelvű misézés//t vezetett be, //betiltatta a// szentek tiszteletét és a //szerzetesrendeket//, ez utóbbiak //vagyonát// elkobozta és //kiárusította//. Ugyanakkor //megtartott az egyházi hierarchiát//, a püspökségeket. Az anglikán egyház Erzsébet alatt még inkább eltávolodott a katolicizmustól. **Zwickau**ban, Németországban Luther tanai nyomán született meg az **anabaptista** vallás, amely a reformáció legradikálisabb irányzata volt. Nevüket a felnőttkori keresztség tanáról kapták. Vezetőjük, **Münzer Tamás** az őskeresztény társadalomhoz való visszatérést tekintette célnak, amelyben az //egyenlőség és// //vagyonközösség// eszméi uralkodnak. Reformtörekvései tehát a gazdaságra és társadalmi rendre is kiterjedtek. Az anabaptizmus eszméi robbantották ki az 1524-es német //parasztfelkelés//t, amit levertek a keresztény erők. Az **antitrinitárius** vallás tanait **Szervét Mihály** spanyol orvos fogalmazta meg. A vallás legfőbb vonása a //Szentlélek létezésének//, ezzel együtt Krisztus isteni származásának //tagadása//. Egyéb vonásaiban a kálvinista tanokhoz közelít, csupán a predesztinációt veti el. Lengyelországban és Erdélyben terjedt el jelentősebben, egyházzá csak Erdélyben fejlődött. __ Ellenreformáció és katolikus megújulás __ //A katolikus egyház// nem ismerte el a protestáns tanokat és egyházakat, de //belátta a változtatás szükségességét//. Mivel a világi uralkodók hatalma is sokban függött az egyháztól, ők is támogatták ezt a változtatást. A katolicizmus megújításának legfőbb fóruma a **tridenti zsinat** volt **(1545-63)**. - //Beszüntették a búcsúcédulák árusítását//. - Megreformálták az egyház erkölcsi normáit. - Nagy hangsúlyt fektettek a katolikus szellemű **//oktatás fejlesztésé//**re, egyházi iskolákat hoztak létre. - A reformáció példáját követve felhasználták a fejlődő nyomdaipart a tanok terjesztésére. - Felelevenítették az **//inkvizíció//**t, amelynek feladata az új tanok üldözése lett. - Összeállították az **//index//**et, a tiltott könyvek és írások listáját. Megtartották az egyházi hierarchiát, a szentek tiszteletét és a szerzetesrendeket is. **Loyolai Szent Ignác** megalapította a **jezsuita rend**et, amely fő céljául a //katolicizmus védelmé//t tűzte ki, de fontos szerepet játszottak az //inkvizíció//ban és az **//oktatás//**ban is (jezsuita iskolák jöttek létre, ahol igen magas szintű, az új katolikus szellemiségben működő oktatás folyt). A rend működése //katonai jellegű// volt, élén a generális állt. Az ellenreformáció sikerét szolgálta a **barokk** korstílus létrejötte is. A templomépítészetben nagyon jelentős stílus jegyei a //monumentalitás//, a //túldíszítettség//, //mozgalmasság// és az érzékcsalódások létrehozása. Az utóbbi kettő főleg a mennyezetfreskóknál figyelhetők meg. Mindezen stílusjegyek célja a túlvilági élmény létrehozása a hívőben, és Isten hatalmának sugalmazása. Ezekkel az eszközökkel a katolikus megújulás elérte a célját – megállt a protestáns vallások terjedése, Franciaország, Csehország, Ausztria és Magyarország jelentős része rekatolizált, visszatért a katolikus hitre.
 * Reformácó, ellenreformáció, katolikus megújulás **