náci+ideológia

**__I. A náci ideológia születése__:** **A náci ideológia a XIX. századi német filozófia át- és félreértelmezésével született meg**. a. - **__ Nietzsche __**__ német filozófus elmélete **szerint** **a** **//társadalmi hierarchia//** **a** hatalom **akarásának** **eltérő minőségéből fakad** .__ - A nácizmus szerint egy **csorda erkölcs terjedt el**. **Ez ellen** a rossz erkölcs ellen csak egy új típusú ember, **az** ún. „**//ember feletti ember//**” („übermensch”) **veheti fel a harcot**. b. - __ Ide kapcsolódik még a **//fajelmélet//** is __, mely a gyarmatosítások idején jelent meg, és a XVIII. század második felében teljesedett ki. Volt aki azt vallotta, hogy **//3//** egymással **//hierarchikus rendben lévő emberi faj//** van, a fehérek, a sárgák és a feketék. Ő azt vallja hogy e három faj között az egyenlőség csak a fajok keveredésével érhető el, ami azonban a vér tisztátalanságához vezet. Ezt továbbfejlesztve ** Chamberlain a XIX. században kimondja, hogy //az// //északi germán faj a legerősebb//**, és csak az lehet képes a vezetésre. Erre a megállapításra **a** **//szociál-darwinizmus//** alapján jutott, mely az állatvilágban megfigyelhető **létharcot a társadalomra vetíti**, s kimondja, hogy csak **a legerősebb nép** maradhat fenn, és **szerezheti meg a vezető hatalmat**. Fontos ideológiai alap a német szociológia is. ** Grimm ** „**//élettér elmélet//e**” („Lebensraum”) szerint **minden népnek** nyilvánvaló joga, hogy **legyen egy megfelelő méretű élettere**. Speyer pedig megfogalmazta a „**//nyugat alkonyá//**nak” elméletét, mely szerint **a nyugati demokráciák válságba kerültek**. Ő volt továbbá az, aki felvetette a „**//vezér-elv//**et”, mely kimondja, hogy **a népet** csak egy vezér, **a Führerprincip tudja** megfelelően **vezetni**. c. ** Ezen elméleteket __ Hitler a „Mein Kampf”-ban összegezte__ **, és rendezte úgy, hogy a nácizmusnak ideológiai alapot adjon. Művét a landbergi várbörtönben dolgozta ki, ahová a puccskísérletben való részvétel miatt került. Művének három alappillére van: a fajelmélet, a népközösségbe vetett hit illetve az élettér elmélet. **A fajelmélet**et Hitler úgy értelmezi, hogy az északi germán faj (akiket **árják**nak nevez) az, mely **vezetésre termett**. Elveti a fajok keveredését, mivel abból alakul ki az egyenlőségre épülő nyugati demokrácia. A demokrácia alapjának tehát a népkáoszt tekinti. Hitler **4 fajra osztja az emberiséget**: a legfelső szinten az **árják** találhatók, akik uralkodásra termettek. Őket követik a **másodrendű fajok**, például a rokon nyugat germán fajok. Alattuk helyezkednek el a **szolgafajok** például a szlávok, a magyarok, stb. A hierarchia alján a **kiirtandó fajok** találhatóak. Ilyenek például a zsidók és a cigányok. **d.** **__ A népközösség __** Hitler számára azt jelentette, hogy a nép minden tagja álljon a Führer mögé, és kövesse minden parancsát. Ez ad alapot arra, hogy totális államrendet alakítson ki. **Célja a harmadik birodalom megvalósítása** volt. **e. __Az élettér elmélet__** a terjeszkedésnek adott indokot. Hitler azt vallja, hogy **az** uralkodásra termett **árja fajt megilleti a maximális élettér**. Ennek megszerzését fokozatosan képzelte el. Elsőként a németek egyesítését kell megvalósítani (ez vezet el az Anschluss-hoz.). Ezt követi Európa meghódítása (Csehország, Lengyelország), majd a világhatalom megszerzése. a. __Hitler__ 1889-ben született Ausztriában, 1908-ban a bécsi Képzőművészeti Akadémiára akart bejutni, de nem sikerült neki. A világháború idején jelentkezett a Reichswehrbe, de felettesei alkalmatlannak találták a vezetésre. 1918 után a Reichswehr elhárítási osztályán kapott munkát. Feladata különböző szervezetek és gyűlések megfigyelése. Így került kapcsolatba 1919-ben a Német Munkáspárttal (DAP), melyhez csatlakozott is, és hamarosan vezetőjévé vált. Miután megszerezte a hatalmat, átalakította a pártot, és **létrehozta a Nemzetiszocialista Német Munkáspártot (NSDAP)** B. **__Sörpuccs__**. Németországot ekkor zűrzavar jellemezte. Pártok tucatjai kíséreltek meg puccsot a kormány ellen, ** ilyen volt például a nemzetiszocialisták puccskísérlete **, **1923. november 8-9**-én. Ez volt a **sörpuccs**, ugyanis a müncheni sörcsarnokban **foglyul ejtették a**z ott előadó **bajor tartományi miniszterelnököt**. A kormány színleg elfogadta Hitlerék követeléseit, s miután szabadon engedték a tartományi miniszterelnököt, szétverték a náci puccskísérletet. ** Hitlert **és társait **börtönbe vetették**. Landsbergi fogsága alatt írta meg Hitler a híres „**//Mein Kampf//**” („**//Harcom//**”) c. művének első részét. **Szabadulását követően felismeri**, **hogy** az erőszakos hatalomátvétel nem járható út. **Alkotmányos keretek között kell megszerezni a hatalmat**, amihez azonban népszerűsíteni kell a pártot. Joseph Goebbels -t nevezte ki propagandafőnökévé, aki **népünnepségeken propagálta a pártot**. Ezeken az ünnepségeken a párt fegyveres szervezete, az **SA (Sturmabteilung = rohamosztag**; ők voltak a „barnaingesek”) is felvonult. Az SA vezetője Ernst Röhm volt. A ’20-as évek második felében Hitler egyre inkább Nürnbergre koncentrált. Itt szónoklatokat tartott, ám 1928-ban még csak 2,6%-kal képviselték magukat a parlamentben. **- A ’20-as évek közepétől** a Weimari köztársaság **nyugalmi időszak**át élte. Látványos gazdasági fejlődésen ment keresztül az ország, mely a szocialista elméleten alapuló tervszerű mozzanatoknak is köszönhető volt. Németország így bekapcsolódott a modernizáció újabb hullámába. **A gazdasági stabilizáció nyugalmat hozott a belpolitikában is**. Az **erős baloldal**t (SDP, KDP) - mely hajlandó volt együttműködni a középpártokból szervezett koalícióval - egy **erős jobboldal** ellensúlyozott. 1925-ben meghalt Ebert, és a szélsőjobboldali erők Hindenburgot juttatták a birodalmi elnöki székbe. Ekkor érte el első sikerét a **stresemanni külpolitika, mely elismertette Németország egyenjogúságát**. Az **1928**-as választásokon szintén Stresemann javaslatára **helyreállították a szociáldemokrata-polgári koalíciót**. **1929**-ben elfogadták a **Young-terv**et, melyben meghatározták a német jóvátételt, amit 1988-ig kellett kifizetniük. Ennek hatására **a német belpolitikai feszültté vált**. - __ Tovább súlyosbította az ország helyzetét **a** kialakuló **világválság** __, mely **az USA után a** külkereskedelemre épülő **német gazdaságot érintette a legsúlyosabban**. A termelés rohamosan csökkent, a munkanélküliség a válság legmélyebb pontján majdnem elérte az 50%-ot. A gazdasági helyzet reménytelensége **a politikai egyensúlyt és a törvényes rendet is felborította**. Egyre nagyobb teret kaptak a szélsőségek, és rendszeressé váltak a kommunista – SA összecsapások. Ez a zűrzavaros helyzet, kedvező volt a náciknak. **-** **__ A náci párt az 1932 júliusi választásokon 37,4%-ot szerezett __**__, s így a legerősebb parlamenti páttá váltak __. **Népszerűségük** ilyen arányú **növekedéséhez hozzájárult**, hogy **a társadalom** nagy része **félt egy baloldali forradalomtól**, s ezért inkább a jobboldalt támogatták, valamint az, hogy a nácik **radikális válságmegoldó programot dolgoztak ki, ami tetszett a sok millió munkanélkülinek**. További támogatottságra tettek szert azzal, hogy **1931**-ben sikerült **megegyezni**ük **a nagytőkésekkel**. A megállapodásban ígéretet tettek, hogy nyíltan harcolnak a kommunisták ellen, és csökkentik a nagytőkével szembeni támadást. Ekkor alakult ki a **két tőke** fogalma: az egyik az **építő árja tőke**, a másik pedig a **romboló zsidó tőke**. - 32-ben tehát **a nácik megnyerték a választásokat**. Ezt megelőzően Hitler harcba szállt a birodalmi elnöki címért, de Hindenburgot választották meg ismét. A birodalmi elnöknek Hitler győztes pártját kellett volna megbíznia a kormányalakítással, **ám** a parlament nem fogadta el a nácik programját, ezért ** Hindenburg, Kurt von Schleichner tábornoknak adott megbízást**. Ő azonban nem tudott stabil kormányt felállítani, ezért megpróbálta felvenni a kapcsolatot a nácikkal. Hitler viszont csak a kancellári címet lett volna hajlandó elfogadni, ezért ** Schleichner megpróbálta megosztani a nácikat**. Tárgyalásokat kezdett Gregor Strasserral, aki a párt tekintélyes vezetője volt, de Hitlerrel ellenkező, szocialista nézeteket vallott. Hitler, Strasser tárgyalásait árulásnak minősítette, és megfosztotta minden pártbeli tisztségétől. **A párt megosztás** tehát **sikertelen**ül végződött. Schleicher még rövid ideig próbálta stabilizálni kormányát, de nem sikerült. A kudarc után szükségállapot bevezetését javasolta Hindenburgnak, de ő ezt elutasította, ezért Schleicher lemondott. **__ a. Hindenburg __****__ 1933. január 30-án kinevezte kancellárrá Adolf Hitlert __**, aki koalíciós kormánya élén kezdte meg kancellárságát. **Hatalomra jutását követően** szinte rögtön **új választásokat írt ki**, **1933. március 5-re**. **Célja**, hogy a parlamentben megszerezze **a 2/3-os többség**et. A szavazás előtt február 27-én kigyulladt a parlament épülete, a Reichstag. A gyújtogatással a nácik a kommunistákat vádolták, s erre hivatkozva a választásokon szerzett 13,3%-os eredményüket megsemmisítették. A 43,9%-os többséget szerző nácik az újonnan megválasztott parlament elé beterjesztették a **felhatalmazási törvényjavaslat**ot, ami biztosította Hitlernek a rendeleti kormányzást. Ezt a képviselők a szociáldemokraták kivételével **megszavazták**. Megnyílt az út a totális diktatúra felé. ** b. **** Hitler **** __betiltotta a szociáldemokrata-, majd a polgári pártokat__ is, és 1933 nyarára egypártrendszert alakított ki.** 1933. novemberére újabb szavazást írt ki, melyen már csak a nácik indulhattak, így a szavazatok 92,2%-át szerezték meg. Ezzel megvalósult a náci diktatúra. **__C. Hosszú kések éjszakája.__** **__ A __**__ nemzetiszocialista **hatalomátvétel után Hitler a párton belüli ellentétek felszámolására koncentrált**. __ A legfőbb problémát Strasser és a Röhm vezette SA jelentette, akik egyre jobban követelték a második forradalom megvalósítását. Röhm ezen kívül az SA-t a hadsereg helyébe akart állítani, ami Hitler legfőbb támaszának számított akkor. **A két náci erő között meglehetősen feszültté vált a viszony**. Ilyen előzmények után került sor a „**//hosszú kések éjszakájára//**”, **1934. június 29-30**-án. Ezen az éjszakán ** Hitler parancsára meggyilkolták az SA vezetőit**, köztük ** Ernst Röhmöt **is, **valamint Strassert és Schleichert is**. Az akciót az újonnan létrehozott náci elitalakulat, a Himler vezette **//SS (Schutzsaffek = védcsapad//**) valamint a **//Gestapo (Geheime Staatspolizei = titkos állami rendőrség//**) hajtotta végre. Ezzel az SS átvett az SA feladatát, amit a közvélemény örömmel fogadott, hiszen az elhatalmasodott SA egy új forradalommal fenyegetett. **1934 augusztusában meghalt Hindenburg elnök**, s ekkor **Hitler megszüntette a birodalmi elnöki címet, és mint birodalmi vezér (Führer), magához ragadta az államfői hatalmat**. **-** **__ Németországban ezt követően az erőszakszervek hatalmas teret nyertek __**. Ilyen volt például az **//Abwehr//**, ami a hadseregen belüli biztonsági egysége volt, az **//SS//**, vagyis az új rohamosztag (fekete ingesek) az **//SD//**: a frakciókat és szervezeteket ellenőrző szolgálat, valamint a **//Gestapo//**, az állami titkosrendőrség. Ezek a szervek törvénytelenségek sorát bizonyították rá koholt vádak alapján a rendszer politikai és ideológiai ellenfeleire. **Megkezdődött a fasiszta terror**. Ekkor hozták létre az első munkatábort, Dachau-ban. E. **__ Megszületnek a zsidótörvények __**, melyek **kitiltották a zsidókat a bizalmi állásokból** és **boltjaikat meg kellett jelölniük**. **1938. november 8**-ról **9**-re virradó éjszaka volt a „**kristályéjszaka**” („Kristal nacht). Ezen az éjjelen **SS alakultatok zsinagógákat és zsidó boltokat vertek szét és gyújtottak fel**. A zsidókkal szembeni kegyetlenségek következtében **megindult az emigrációs hullám**. A kultúra és a tudomány olyan kiemelkedő alakjai menekültek **Svájcba és az USA-ba**, mint például Albert Einstein, Bertold Brecht és Dietrich. **-** **__ Németország célja az önellátás biztosítása volt __**. A termelést állami felügyelet alá vonták, és 4 éves tervekben szabták meg a teendőket. **Bevezették a tervutasításos rendszert**, melynek a **//Neuer Plan//** nevet adták. Ennek vezetője Herman Grönig lett. A mezőgazdaságot bár fejlesztették, a német adottságok miatt továbbra is importra szorult. **- Az** **__ ipar vált a legfőbb gazdasági ággá __**. A vállalatok működését **államilag felügyelték**, **kiküszöbölték a versenyt, megtiltották a profitkivitelt**. A legfőbb **cél a munkanélküliség leküzdése** volt, melynek megoldására **hatalmas közmunkák**at szerveztek (autópályák építése, vasútfejlesztés, stb.), valamint a munkásokat a **nehézipar**ban és a **gépgyártás**ban alkalmazták, amit ebben az időben a **hadiipar**ral együtt **felfuttattak**. Mindennek köszönhetően Németországban gyakorlatilag megszűnt a munkanélküliség. Ez azonban új veszéllyel fenyegetett, mégpedig a szakszervezeti szervezkedéssel. A nácik azonban **betiltották a szakszervezeteket**, és helyettük **megszervezték a német munkafrontot**, melybe bekényszerítették a munkaadókat is. A németek állami irányítás alá vonták az élet szinte minden területét, többek között a kultúrát is. A. **__ Külpolitikájuk elsődleges célja a Versaillesi béke revíziója volt __**. **1933**-ban Németország **kilépett a Népszövetségből**. **1935**-ben megtartják a **Saar-vidéki népszavazás**t, melyen a lakosság a Németországhoz való csatlakozást választotta. **1935. március 16**-án bevezette az **általános hadkötelezettség**et Németországban, és **megszervezte a** német légierőt, a **Luftwaffe-t**. Ugyanebben az évben a németek **flottaegyezmény**t kötöttek **Angliával**, melynek értelmében a német hadiflotta az angol 1/3-a lehetett. **1936**-ban Hitler **felszámolta a locarnoi szerződéseket**, majd **remilitarizálta a Rajna-vidéket**. Ez ellen a nyugati demokráciák tiltakoztak, de beavatkozásra nem került sor.
 * A náci hatalom Németországban **
 * __II. A náci párt születése és hatalomra jutása__: **
 * __C. A ’20-as évek második felének Németországa__: **
 * __III. A nácik uralma Németországban__: **
 * __D. Az egypólusú hatalom kiépítése__: **
 * __F. Gazdasági jellemzők__: **
 * __IV. Külpolitika__: **