Világgazdasági+válság


 * Világgazdasági válság **

- a húszas évek elején a hadakozó országokban válságosra fordult a helyzet - hadikiadások, fedezetlen pénzkibocsátás, eladósodás, áruhiány – infláció lett belőlük - vesztes államoknak jóvátételt kellett fizetniük, de a gazdaságuk romokban hevert, így nem tudtak - ennek eredményeként a britek és a franciák nem tudták újjáépíteni a gazdaságukat és nem tudták - törleszteni a felvett hadikölcsönöket az USA-nak - 1923-ra válsághelyzet alakult ki: a franciák a jóvátétel fejében megszállták a Ruhr-vidéket, de ez - inkább veszteséges vállalkozás volt, mert a németek passzív rezisztenciát fejtettek ki ellenük - 1924. összeül a Jóvátételi Bizottság és elfogadja a Dawes-tervet (Charles Dawes amerikai bankár - dolgozta ki): USA magánbankjai hitelt nyújtanak a német bankoknak, melyek az iparba fektetnek - be, így a német gazdaság talpra tudott állni, és No. tudta fizetni a jóvátételt – UK és Fo. gazdasága - is stabilizálódott és így ők is tudtak törleszteni az USA-nak - de ezzel az USA lett a világ legnagyobb hitelezője - 1924-25-re stabilizálódik a helyzet: - inflációval küzdő országok stabilizálják a valutát - mérsékelt fellendülés a termelésben - UK 1925-ben visszatér az aranyalapra – ez azért fontos, mert az európai valuták jelentős része - a fonthoz igazodik - a fellendülés leginkább az iparban mutatkozott meg: - 2. ipari forradalom folytatódik - korábbi találmányok, pl. rádió, háztartási gépek - villamos energia felhasználása is elterjed, pl. villanyvasút - gépkocsik elterjedése - Henry Ford forradalmasította a gyártást: futószalagot használt, így csökkent a gyártás ára és - jobban tudott terjedni a termék = tömegtermelés - fordizmus / taylorizmus: a gyártási folyamatot szabványosítják, egyes mozzanatokat külön - munkások végzik el - útépítés tempója gyorsul, autópályák épülnek - mg.: traktorok kezdtek elterjedni - repülőgépeket kezdték polgári célokra használni - elterjedt a műanyag és a műszál használata - gyógyászat is fejlődik: inzulin, C-vitamin, antibiotikumok - alapvetően a gépgyártás és a vegyipar fejlődött (különösen a gépkocsigyártáshoz kapcsolódó - ágazatai fejlődtek) - mg is elérte a háború előtti szintet 1923-24-re, de nem fejlődött tovább olyan lendületesen - iparnövények termelése nőtt tovább (kávé, cukor, kaucsuk), de a gabona stagnált - egyre kevesebben dolgoznak benne a gépesítés miatt - 1928-ra No. megerősödött - 1929. újabb jóvátételi konferenciát hívnak össze, ahol elfogadják a Young-tervet: véglegesíti No. - jóvátételét, amit 59 év alatt kell visszafizetnie (114 milliárd márka) + beszüntetik a gazdasági - ellenőrzést felette és megígérték, h. ’30-ra kiürítik a Rajna-vidéket - a konszolidáció az amerikai prosperitáson alapult, ami meglehetősen veszélyes dolog, mivel - az amerikai gazdaság problémái az egész amerikai hitelezésen alapuló rendszerre kihathatott, - ami a ’29-es válság során meg is mutatkozott
 * 1. Stabilizáció és mérsékelt fellendülés a húszas években **

a. Előzmények, okok: - húszas évek második felében mérsékelt fellendülés van, de a termeléssel ellentétben a lakosság - vásárlóképessége nem növekedett – csökkenni kezdtek a részvények árfolyamai – jelentőssé vált a tőzsdei spekuláció, „szelvényvagdosás” – sokan ebből élnek: adják-veszik a részvényeket. b. A válság kirobbanása: - a New York-i tőzsdén pánik tört ki: 1929. október 24. a fekete csütörtök – ekkor volt a legnagyobb - zuhanás, minek következtében mindenki csak eladni akart, így ezrek mentek tönkre hetek alatt - az emberek kivették a bankokból a betéteiket, így azok lassan hitelképtelenné kezdtek válni, ezért - befagyasztották a hiteleket, a régieket pedig visszavonták -> leálltak az ipari beruházások, így - az ipari eszközök előállítói is bajba kerültek, mert nem kaptak megrendelést – munkanélküliség - - nincs kereslet, ezért leálltak a fogyasztási cikkeket termelő iparágak is – tovább nőtt - a munkanélküliség - hármas válság: ipari/túltermelési, mezőgazdasági és hitelválság - az amerikai bankok nem tudtak hitelezni No.-nak, így ott is lejátszódott ez a folyamat, majd - átterjedt az angol és a francia gazdaságra, mivel No. nem tudta fizetni a jóvátételt, így ezek sem - tudtak törleszteni, így az USA helyzete is romlott – ördögi kör alakult ki – az érintett államok első reakciója: protekcionizmus (piacvédő politika)>> tovább szűkül a piac, mert minden állam a saját belső piacát védi – védővámokkal stb. - általában ott volt súlyos, ahol az ipar fejlett volt - mg-ra is kihatott: a farmerek a termelés növelésével akarták csökkenteni a veszteségeiket, de ezzel - csak a terményárak zuhanását érték el - pénz elértéktelenedett: először D-Amerikában, majd Európában: 1931. felfüggesztik a font aranyra - válthatóságát, ezért több európai ország áttért a közvetlen árucserére a harmincas évek elején, - pl. No.
 * 2. 1929. A nagy gazdasági válság **

a. - 1932. Lausanne: nemzetközi konferenciát hívtak össze a helyzet rendezésére: európaiak lemondtak - a jóvátétel fizetéséről és azt mondták, h. nem törlesztik tovább a hadikölcsönöket b. Amerika: - 1931. Hoover-moratórium: egy évig felfüggesztette a törlesztést - ezután mindenki maga igyekezett megoldani a problémáit: kezdetben mentőakciók, majd rendszer - épült ki: John Maynard Keynes foglalta össze és dolgozta ki az elméletét (A foglalkoztatás, - a kamat és a pénz általános elmélete című művében ) - a válság elkerülésének érdekében és a növekedés fenntartásához az államnak folyamatosan be - kell avatkoznia: - a válság oka: a piac egyensúlyi folyamatai nem megfelelőek a kereslethiány és a befektetési - spekulációk miatt - cáfolja a piac önszabályozó és a gazdaság működésének ciklikus voltát - szükségesnek tartja az állami beavatkozást: ezzel el lehet kerülni a válságot szerinte: az állam - tartós keresletté válik, s így nem áll le a termelés, még az állam eladósodásának esetén sem - ellenőrizni kell a pénzügyi politikát, magas jövedelmeket meg kell adóztatni, szegényeket - támogatni kell - államnak olyan beruházásokat kell létrehoznia, melyek növelik a fizetőképes keresletet, de - nem termelnek fogyasztási javakat, pl. közmunka, infrastruktúra fejlesztése - hagyományos és keynesi közgazdaságtan összehasonlítása: - **szabályozás**: - hagyományos gazdaságpolitika: - önszabályozó rendszer, államháztartás = magánháztartás – takarékoskodni kell, - nem szabad eladósodni, mert infláció lesz: nem is volt hiány még a válság - mélypontján sem keynes-i gazdaságpolitika.: - nem magánháztartás: a válságban túl kell költekeznie: közmunka, állami - megbízások - **infláció**: hagyományos: rossz dolog keynes-i.: kismértékű infláció hasznos, mert azt még lehet kezelni és élénkíti a gazd.-ot h.: minél kisebb, annál jobb k.: az állam feladata a ciklusok enyhítése: fellendülés mérséklése, válság alatt pedig élénkítés - de ezzel az állam vált a legnagyobb tulajdonossá + generált inflációt nehéz volt kezelni
 * 3. Megoldási kísérletek **
 * - állam szerepe: **

- USA-ban Keynes módszerét alkalmazták – itt 28%-kal esett vissza a nemzeti jövedelem, az export - a harmadára zsugorodott, több mint 12 millió munkanélküli - 1932. a demokrata F. D. Roosevelt lett az elnök, gazdasági politikája: **New Deal**: - nem egységes rsz., sok benne a rögtönzés - bankzárlat elrendelése – csak a stabil bankok működhettek - korszerű tőzsdefelügyelet és betétbiztosítás bevezetése - azokat a farmereket támogatta, akik csökkentették a termelést - 1934 nyarától felszámolta az ultraprotekcionista védővámokat - invesztált az iparba, így az talpra tudott állni - az állam költekezése miatt költségvetési hiány alakult ki: „megfúrja” a dollárt, úgy segít - eltörölte a trösztellenes törvényeket: felszabadította a piacot a monopóliumok számára, de - munkások jogait is védi - bevezette a keretszerződést: munkavállalók jogait biztosította vele - ’35. társadalombiztosítás bevezetése + munkanélküli-segély és nyugdíj - ’38. 45 órás munkahét és minimálbér bevezetése - munkanélküliséget közmunkákkal mérsékelte: kórház-, híd-, út-, iskolaépítés - Tennessee folyó szabályozása – vízerőművek, elektromos áram - polgári természetvédelmi osztagok létesítése, amelyek erdősítési, árvízvédelmi munkálatokat - láttak el - problémák: monopóliumok nem akartak kedvezni a munkásoknak és sok intézkedést - megsemmisítettek a Legfelsőbb Bíróságon keresztül - ezt Roosevelt úgy oldotta meg, hogy 1935-től kezdve szépen lecserélte a Legfelsőbb Bíróság - tagjait és azután már minden ment szépen rendben - nem oldotta meg teljesen a válságot (’38-ban a ’29-es szintnek csak 72%-a) - a válság elhúzódott, viszont a gazdaság már 1934-ben fejlődési pályára állt - a társadalmi feszültségeket csökkentette vele - a II. világháború felfutó hadianyaggyártás hatott - No.: Európában a „legsikeresebben” ő oldotta meg a problémát - közmunkák és újrafegyverkezés miatt 1932 és 1936 között 6 millióról nullára csökkent - a munkanélküliek száma – autópálya-építés volt a legjelentősebb program - 1936. Négyéves Terv Hivatalának felállítása: gazd. élet felügyelése: termelés az állam akarata - szerint folyik, de van, magántulajdon - ’33-38. az ipar a kétszeresére nőtt és meghaladta a válság előtti szintet - Svédország, Norvégia és Japán is hasonlóképpen oldotta meg - UK: nem kellett akkora állami beavatkozás - 1929-ben a Munkáspárt győzött a választásokon (először a történelem folyamán), és MacDonald - vezetésével alakítottak kormányt - a válság ’31-32-ben volt a legsúlyosabb – nemzetközi segítséget kellett kérniük, de az - amerikaiak csak szigorú takarékoskodási intézkedések után adtak csak pénzt - Munkáspárt megosztottá vált; MacDonald elvesztette pártja támogatását, mert hajlandó lett - volna népszerűtlen intézkedések bevezetésére is - végül a Konzervatív Pártra támaszkodva hozta meg intézkedéseit (Nemzeti Kormány) - protekcionista vámok, font leértékelése, takarékossági intézkedések (alkalmazotti bérek - csökkentése) - Fo. és Belgium: nagyon lassan lábaltak ki belőle